![](/images/html/I-laisve/I-Laisve-1987-100(137)_files/I-Laisve-1987-100(137)-20.jpg)
Lietuvoje ir laisvajame Vakarų pasaulyje šiemet minima Lietuvos krikščionybės sukaktis. Minėjimai vyksta daugelyje vietovių — vienur mažiau, kitur labiau iškilmingi ir gausūs dalyviais. Pagrindinės didžiosios iškilmės įvyko birželio 26 — liepos 3 dienomis Romoje. Į jas suplaukė arti 4000 lietuvių maldininkų iš beveik visų laisvojo pasaulio kraštų. Atvyko net delegacija iš Lietuvos: Telšių vyskupas Antanas Vaičius su aštuoniais kitais kunigais.
Turistams iš laisvojo pasaulio nuvažiuoti į tuo pačiu metu Lietuvoje vykstančias krikščionybės sukakties iškilmes okupantai leidimų nedavė. Čia pasirodė, kiek iš tikrųjų yra vertos kalbos apie taip vadinamą ,,glasnost". Tad visi keliai tomis dienomis vedė į Romą. Buvo savotiškai malonus įspūdis, kai kažkur Italijos lygumose, tarp Venecijos ir Florencijos, pakely ant autostrados susitiko pilni lietuvių ekskursantų autobusai iš įvairių kraštų.
![](/images/html/I-laisve/I-Laisve-1987-100(137)_files/I-Laisve-1987-100(137)-21.jpg)
Dešinėje: popiežius Jonas Paulius II audiencijoje kalbasi su lietuviais. Nuotr. J. Kuprio. Gretimam puslapy: plakatai Romos gatvėse. Nuotr. J. B.
Birželio 27, didžiojoje audiencijų salėje popiežius Jonas Paulius II priėmė lietuvius maldininkus. Kalbėjo angliškai ir lietuviškai, nuoširdžiai ir labai palankiai lietuviškoms nuotaikoms. Kalbėdamas apie arkiv. Jurgį Matulaitį, popiežius vartojo tik lietuvišką jo vardo ir pavardės versiją.
Skaityti daugiau: Visi keliai vedė į Romą
(Papildymai bei patikslinimai)
1986 m. Kario 9-1926 nr. išspausdintas dr. K. Ėringio straipsnis apie ok. Lietuvos žymesniuosius karius. Nustebau jų tarpe pamatęs ir KGB generolą Irmiją Zaksą. Gi niekad nė sapnuoti tada nesapnavome, kad gana jaunas, kuklus, šnekus, bet bailus mūsų klasės draugas Imka kada nors pasidarys tokiu „žymiu" asmeniu. Jau anksčiau, radęs jį Mažojoje tarybinėje enciklopedijoje, kaip dėstanti marksizmo mokslus Vilniuje, galvojau jam net ir laišką parašyti, pasiteirauti, kaip ten jam sekasi tame nenaudingame darbe. Na, paskaičius Šiaulių Valstybinės mergaičių gimnazijos auklėtinės p. Asės Zaksienės rašinį Į Laisvę 1986 m. 98-135 numeryje, tenka dr. K. Ėringiui patikėti ir rimčiau susimąstyti: kokios gi nelemtos priežastys privertė Irmiją Zaksą, mūsų buvusį klasės draugą, padaryti tokią nevykusią ,,karjerą" ...
KGB generolas Irmiją Zaksas baigė ne žydų, kaip dr. K. Ėringis rašo, bet Šiaulių Valstybinę berniukų gimnaziją (taip tada ji buvo vadinama).
1923 metų rudenį iš žydų gimnazijos į penktąją klasę atėjo Epšteinas, Rubinšteinas ir Irmiją Zaksas. Ir kitose klasėse buvo žydų tautybės moksleivių. Jų tarpe buvo ir gerų sportininkų, kaip pav., Miša Preisas, trumpų nuotolių bėgikas, padaręs vienais metais net 100 metrų Lietuvos jaunių rekordą. Šitais laikais sąmoningai pačių žydų išvystytas ir išgarsintas „antisemitizmas" anuo metu visai dar nebuvo žinomas.
Skaityti daugiau: TADA IRMIJA ZAKSAS, O DABAR...